De raster vi dragit upp tidigare är att Gudarna sannolikt finns, i alla fall vissa av dem. Vi har lite grundläggande riktlinjer för hur gudarna agerar och hur de försöker styra eller undvika att styra. Närmare än så har vi inte beskrivit och jag tycker inte heller att vi skall göra det. För vem vet egentligen hur gudavärlden fungerar, nej inte ens vi. Briors idéer om Höga Språk och multiversumstyrande runor är vedertagna bland Erebs lärda, men jag tycker om att det fortfarande finns en öppning att Brior missuppfattat allt och endast beskrivit lägre gudaväsens egoistiska snickeri i Altor för alla vet ju att Etin är störst och den sanna världsbilden är hans. När han så vill kan han ta de andra i örat och skaka om alltihop, han råkar bara ha tvättid just nu och har inte haft tid på några hundra år...eller så är det tvärtom, men vill vi verkligen ha detta uträtt? STORT NEJ tycker jag.
Södermans urteori för mycket av Erebs kunskap behöver bara tonas ner för att passa in tror jag. Någon absolut teori om Altors eller Erebs visdom/kunskap vill jag absolut inte se.
Jag har inte (ännuLigger beslutet till grund för hela projektet eller är det ett beslut du så att säga kan fatta på egen hand? (Jag trodde inte vi behövde projektledare.)
![Evil or Very Mad :evil:](./images/smilies/icon_evil.gif)
Visst men att ta en sådan sak som Visdom/Kunskap som är allomfattande skiljer sig från någon enstaka sak som urlaabnisk kultur eller varför ankor använder långskepp, då drar man det för långt anser jag. Aipunlabenteorin gapar över så mycket. Alverna är andar därifrån, djurfolken likaså, naturandarna, soferna och därefter en massa andra filosofier och läror...och pyramider i allmänhet. Aipunlabenandar som inspirerat naturandar i jih-pun, urlaaberna och kanske någon speciell väckelse senare kallad soferna...räcker inte det?Jag tycker inte att det förtar "mystiken" på något sätt, så länge vi inte börjar publicera texter som förklarar skapelsens inre mekanismer i detalj. Det underlättar bara om man exempelvis vet var saker och ting härstammar ifrån. Exempelvis om man vill försöka förklara sådant som vissa "laabniska" inslag i Trakorien.