Jordäpplen, gulrot, majrova, kålrot, palsternacka, morötter, rotselleri, svartrötter. Jag tror att det kan funka! Terassodlingar och/eller steniga jordlotter som omgärdas av låga gärdesgårdar i sten (alla uppbrutna ur marken). Lite sädesfält i de mest bördiga dalgångarna? Mycket hedland med boskap (ullhåriga kor, får).Mikael skrev:Vad sägs om massa olika potäter istället för majs. Terassodladpotatis (lite mix av Irland och Anderna).
Vit fläck - Drylo
Nåt trakoriskt folk kunde ju kanske ha sin vagga här... Kanske är det tolguldernas hemland och de tolgulder som återfinns på Palamux är ättlingar till slavar eller frivilliga förband som deltagit i klavykiska krig el.dyl.
Eller bor här vildsinta barbosker?
Dvärgar absolut, låter bra! Albadorer perfekt! Branta klippstäder hurra! Kanske till stor del ödelagda och numera hem för häckande albadorer och enstaka ljusskygga dvärgar bland takstup, hisnande trappbranter, raserade klipptorn och fasader av gamla zikkurater uthuggna rakt i urberget.
Terassodling kanon! (Glöm inte langockens anfäder; sladderknölen och tvinroten).
Pirater och rövarfurstar som gör livet surt för tradare mellan trakorien och staden O, alla uppnästa ättlingar till forna klavykiska kungar? Vissa har allierat sig med ransarderna, andra är självständiga medan en del fjamsar för trakorerna.
Men kanske inte så mycket Skotland? Kanske mera Chile och Peru? Branta rundberg och monolittoppar, vittrande och glaciärtäckta. Längs branterna klänger en tempererad regnskog med massiva murknande mammutträd, frasiga fjärilskokonger och små insektätande klätterrankor, allt intäckt i fuktig vitgrå hängmossa och tjocka lager mögel.
Jag tänker mig lite Patagonien... En rolig grej fö är att Magellan döpte Patagonien efter ett jättefolk som han trodde levde där. Kunde vara en (virrig och lös) koppling till tolgulder....
Några patagonien-tolguld-inspirerade namnförslag på området: Pataxa, Argonien, Altarang, Told, Egirma, Ymrals...??? Eller helt enkelt Höglanden eller Långlanden
http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Cuer ... %C3%A9.jpg
Eller bor här vildsinta barbosker?
Dvärgar absolut, låter bra! Albadorer perfekt! Branta klippstäder hurra! Kanske till stor del ödelagda och numera hem för häckande albadorer och enstaka ljusskygga dvärgar bland takstup, hisnande trappbranter, raserade klipptorn och fasader av gamla zikkurater uthuggna rakt i urberget.
Terassodling kanon! (Glöm inte langockens anfäder; sladderknölen och tvinroten).
Pirater och rövarfurstar som gör livet surt för tradare mellan trakorien och staden O, alla uppnästa ättlingar till forna klavykiska kungar? Vissa har allierat sig med ransarderna, andra är självständiga medan en del fjamsar för trakorerna.
Men kanske inte så mycket Skotland? Kanske mera Chile och Peru? Branta rundberg och monolittoppar, vittrande och glaciärtäckta. Längs branterna klänger en tempererad regnskog med massiva murknande mammutträd, frasiga fjärilskokonger och små insektätande klätterrankor, allt intäckt i fuktig vitgrå hängmossa och tjocka lager mögel.
Jag tänker mig lite Patagonien... En rolig grej fö är att Magellan döpte Patagonien efter ett jättefolk som han trodde levde där. Kunde vara en (virrig och lös) koppling till tolgulder....
Några patagonien-tolguld-inspirerade namnförslag på området: Pataxa, Argonien, Altarang, Told, Egirma, Ymrals...??? Eller helt enkelt Höglanden eller Långlanden
http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Cuer ... %C3%A9.jpg
-
- Admin
- Inlägg: 9062
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Nu fick jag lust att slopa den helt otillgängliga kusten. Istället för att förklara varför området inte satt spår i historien kan vi väl skriva in det i historien? Den höga kusten behöver inte slopas, men kan vara mer varierande, med branta vikar där piraterna gömmer sig för trakoriska flottans räder. De får dock inte bli så mångtaliga att hela handeln hotas, då tappar vi balansen gentemot övriga ereb. (Jag gillar den här typen av pirater mycket bättre än den karibiskinfluerade varianten, åtminstone i ereb).vije skrev: Pirater och rövarfurstar som gör livet surt för tradare mellan trakorien och staden O, alla uppnästa ättlingar till forna klavykiska kungar? Vissa har allierat sig med ransarderna, andra är självständiga medan en del fjamsar för trakorerna.
Staden ovanpå klippan kan ändå leva kvar. klippstäder överhuvudtaget är ju bra...
Albadorer som bygger bo i klipptopparna och kan ses sväva högt uppe i skyn. Kan man rida albadorer? Avänder man zepelonder här, eller är det för högteknologiskt?
Sedan bor det väl svartfolk söderöver mot klomellien till? Eller vart går gränsen för området?
Ack Altarang, Nordhavets pärla, detta fornstora furstesäte. En gång främsta utpost för det klavykiska riket i österled, oöverträffad i skönhet och ståt.
Nu ligger denna praftfulla väggstad i blacknade ruiner, hela Uashas monolitklippa är avskalad och söndervittrad, de lodräta klipporna står ensliga och endast albadorkolonins skränande ekar bland ruinbranterna där de väldiga fåglarna slåss om de bästa boplatserna.
Hela hamkvarteren som klängde längs Uashas klippfot har sakta slipats bort av tidvatten och stormar, och överstadens praktfulla valvhus och pelarpalats, som en gång täckte hela klippväggen likt bisvärmarsvalans klängbon, har vittrat sönder och håller sakta på att suddas ut från Uashas anlete. Gyllene små hrin-apor klänger längs de hisnande branterna bland brutna kolonnfundament, brustna kranvalv, över brådstup i raserade språngtorn, klipphallar och forna vattenfallsträdgårdar, allt fläckigt av spindellav och fågelspillning.
Endast de tolv zikkuraterna på monolitklippans krön vittnar om Altarangs forna storhet. Utmejslade direkt ur klippan trotsar de tidens gång och vakar stillsamt över ruinerna nedanför.
På vinterzikkuratens översta avsats ligger ett väl tillslutet rökelsekar bland några utströdda rosenblad, och längs trappan har en liten stig nötts upp till toppen.
EDIT: Kursiverade texten
Nu ligger denna praftfulla väggstad i blacknade ruiner, hela Uashas monolitklippa är avskalad och söndervittrad, de lodräta klipporna står ensliga och endast albadorkolonins skränande ekar bland ruinbranterna där de väldiga fåglarna slåss om de bästa boplatserna.
Hela hamkvarteren som klängde längs Uashas klippfot har sakta slipats bort av tidvatten och stormar, och överstadens praktfulla valvhus och pelarpalats, som en gång täckte hela klippväggen likt bisvärmarsvalans klängbon, har vittrat sönder och håller sakta på att suddas ut från Uashas anlete. Gyllene små hrin-apor klänger längs de hisnande branterna bland brutna kolonnfundament, brustna kranvalv, över brådstup i raserade språngtorn, klipphallar och forna vattenfallsträdgårdar, allt fläckigt av spindellav och fågelspillning.
Endast de tolv zikkuraterna på monolitklippans krön vittnar om Altarangs forna storhet. Utmejslade direkt ur klippan trotsar de tidens gång och vakar stillsamt över ruinerna nedanför.
På vinterzikkuratens översta avsats ligger ett väl tillslutet rökelsekar bland några utströdda rosenblad, och längs trappan har en liten stig nötts upp till toppen.
EDIT: Kursiverade texten
Senast redigerad av vije den 2008-02-19 13:02, redigerad totalt 1 gånger.
I bergsområdet kring Uashas klippa har albadorer använts till flytransport sedan urminnes tider. Den nutida zeppelonden är en trakorisk konstruktion som möjliggjorts genom den trakoriska innovationen sylvoleum.Regil skrev: Albadorer som bygger bo i klipptopparna och kan ses sväva högt uppe i skyn. Kan man rida albadorer? Avänder man zepelonder här, eller är det för högteknologiskt?
Den urtida albadortransporten var en sk "flygpåse" där två till fyra tränade albadorer spändes för en liten kokongakting säle i vilken en (inte alltför stor) man kunde få plats. Sälen hängde sedan mellan de flygande albadorerna och på detta sätt kunde man röra sig långa sträckor. Det krävde dock att man startade på ett högre ställe än ens destination, eftersom albadorernas lyftförmåga är begränsad, och därtill var både styrförmågan otillräcklig från den otympliga påsen och väderkänsligheten stor.
Flygpåsen används ännu i området.
?????
Absolut.Regil skrev: Istället för att förklara varför området inte satt spår i historien kan vi väl skriva in det i historien?
Historia (mycket övergripande och endast som förslag):
Fas 1) Lokala stammar och furstar. Var och en är herre på sin egen bergstopp. Räder ner mot slätten i Magilre, men även handel via karavaner till Magilre och Klomellien.
Fas 2) Furstarna kommer att försöka dominera varandra. Större riken bildas. Klavykerna lägger sig i spelet och lierar sig med några furstar. Området blir ett klavyksikt lydrike. Många av områdena får klavykiska furstar och adel. Styrs från Uasha av lydfursten. handel och ekonomi blomstrar under denna fredligare period. Klippstäder, vägar och fantastiska broar konstrueras. Riket binds samman av ett nätverk av löpare som kan föra brev etc tiotals mil per dag. Då klavykerna emellanåt för krig mot Magilre så gör även "drylo" det.
Fas 3) Klavýkiska riket fallar samman. Landets slits sönder av inbördeskrig. Befolkningen mer än halveras. Uasha överges. Makten flyttas ut i periferin till lokala stormän. Ur dett kommer dagsns situation med en kejsare som har ett nödtorftigt grepp om övriga furstar. Förfallna klavkiska borgar och städer blandas med spirande småriken där en driftig furste ger trygghet som låter återuppbyggnaden ta fart. Fortfarande ständiga småkrig mellan furstar. Någon gång emallanåt utmanas kejsaren av nya fraktioner och störtas, eller lyckas hanka sig kvar vid makten. Segraren delar upp bytet mellan sina furstar och makten glider honom så småningom ur händerna då han ej längre har något att skänka furstarna. Varpå en ny utmanare stiger fram.
Forsatta räder ner mot slätten i Magilre, men man har givetvis inte makten att kunna utmana grannen i söder på allvar. Och så furstepirater, rövarbaroner etc.
Vad gäller furste så tänker jag att begreppet kan ersättas av vad som helst som passar bättre. Det kan vara klaner, stamhövdingar, prinsar, statsministrar eller vad som. Beskrivningan av furstarnas kamp är lite feodal till sin prägel, men kan nog vridas om lite ifall vi vill.
Sedan tycker jag att området inte skall vara alltför primitivt, ungefär i nivå med Klomellien kanske? Jag vill inte att det skall bli alltför isolerat utan att vi söker integrera det som ett land att räkna med, även om det inte är särskilt mäktigt.
Fas 1) Lokala stammar och furstar. Var och en är herre på sin egen bergstopp. Räder ner mot slätten i Magilre, men även handel via karavaner till Magilre och Klomellien.
Fas 2) Furstarna kommer att försöka dominera varandra. Större riken bildas. Klavykerna lägger sig i spelet och lierar sig med några furstar. Området blir ett klavyksikt lydrike. Många av områdena får klavykiska furstar och adel. Styrs från Uasha av lydfursten. handel och ekonomi blomstrar under denna fredligare period. Klippstäder, vägar och fantastiska broar konstrueras. Riket binds samman av ett nätverk av löpare som kan föra brev etc tiotals mil per dag. Då klavykerna emellanåt för krig mot Magilre så gör även "drylo" det.
Fas 3) Klavýkiska riket fallar samman. Landets slits sönder av inbördeskrig. Befolkningen mer än halveras. Uasha överges. Makten flyttas ut i periferin till lokala stormän. Ur dett kommer dagsns situation med en kejsare som har ett nödtorftigt grepp om övriga furstar. Förfallna klavkiska borgar och städer blandas med spirande småriken där en driftig furste ger trygghet som låter återuppbyggnaden ta fart. Fortfarande ständiga småkrig mellan furstar. Någon gång emallanåt utmanas kejsaren av nya fraktioner och störtas, eller lyckas hanka sig kvar vid makten. Segraren delar upp bytet mellan sina furstar och makten glider honom så småningom ur händerna då han ej längre har något att skänka furstarna. Varpå en ny utmanare stiger fram.
Forsatta räder ner mot slätten i Magilre, men man har givetvis inte makten att kunna utmana grannen i söder på allvar. Och så furstepirater, rövarbaroner etc.
Vad gäller furste så tänker jag att begreppet kan ersättas av vad som helst som passar bättre. Det kan vara klaner, stamhövdingar, prinsar, statsministrar eller vad som. Beskrivningan av furstarnas kamp är lite feodal till sin prägel, men kan nog vridas om lite ifall vi vill.
Sedan tycker jag att området inte skall vara alltför primitivt, ungefär i nivå med Klomellien kanske? Jag vill inte att det skall bli alltför isolerat utan att vi söker integrera det som ett land att räkna med, även om det inte är särskilt mäktigt.
Vilka? (Jag är helt nollad vad gäller dylerna)Mikael skrev:Glöm inte heller Dylerna.
Sedan - har vi inte Ziggurater etc även på Mereld? Har för mig att Brior har gett en spoiler om det. Dewt borde i sådant fall vävas ihop.
Sedan är jag lite orolöig över att det blir för abrúbt övergång mellan Magilre och Drylo. Vi riskerar att få en klassaisk ÄS situation med två närliggande länder som är helt olika...
Vad tycker folk om de två förslagen som ligger om geografi - tempererad regnskog vs skotskt högland?
Det här gillar jag som grundidé.Psipo skrev:- De vita områden som flankerar Staden O har även de en gång i tiden koloniserats av det klvykiska imperiet. Trakorien blir lätt ett myller av folkslag och regioner på väldigt liten yta och inverkan på övriga Ereb väligt liten. Den kan vi gott utöka och ett steg i det är att slänga in ett gammalt klvykiskt lydrike, en gång fullproppat med fräna klavykiska borgar och annat som idag förfallit. Hela riket förföll och utgörs idag av en löst sammanhållen region där kejsar Zharatustra av Nanshushus ätt utropat sig till härskare. Detta gäller den större halvön. Kikar man på den topografiska kartan utgörs största delen av höga berg vilket ger en atmosfär inte olik den skotska med högländer. Dock inte alls med kiltbärande barabrer utan ättlingar till klavykerna och moskoriska ädlingar i exil. Regionen saknar större inflytande. Arkitekturen påminner om den i Torilla som koloniserades samtidigt.
Mer tveksam till denna lösningen, men gillar detta…Kan vi inte låte kusten vara riktigt otillgänglig? 100 meter höga stup på de lägsta ställena, med endast ett fåtal undantag (om något). Klipporna höll de länge isolerade, men de fick så kontakt med klavykerna. Man har byggt en hamnstad som ligger längst in i en vik som ger skydd mot stormarna. Här är dock inte mindre brant än någon annanstans, klippan stupar 150 meter ner mot viken.
Och detta…vije skrev:Ack Altarang, Nordhavets pärla
Transporter i övrigt sker med klövjedjur längs ett ganska väl utbyggt stenlagt vägnät. Dessa vägar korsar ibland djupa raviner meddelst elegant konstruerade broar som våghalsigt slår sina smäckra bågar över bråddjupen. Som brokonstruktörer står man ingen efter.
Andra tankar:
* Fortsätta spåna på bergigt och relativt högstående kultur. Terassodlingar? Behöver inte vara exotiska grödor för det...
* Kejsarstad någonstans mitt i bergsområdet?
* Låta politiska kartan inspireras av Trakorien - lydfurstar, krigsherrar, vilda områden, självständiga lydriken? Inte politiskt enhetligt i alla fall, det har vi så det räcker i ereb.
* Alungruvor? (mineral som används vid betning av ylle i samband med färgning)
* Andra intressanta produkter?
* Albadorernas hemvist?
Däremot var jag i mina tankar inte så inne på någon mer högstående kultur i det bergiga och svåra klimatet utan mer jordnära och med större klaner och ätter som slåss inbördes kring gamla oförätter. Inte politiskt enhetligt: absolut! Ingen lättare uppgift att samla ihop det bistra och stolta folket som lever bland högländerna.
(många stora fågelarter här!)Andra tankar (som vi i viss mån redan varit inne på):
* Vindpinade, dimmiga otillgängliga bergstrakter, avlägsna gårdar och mindre byar med herdefolk, jordbrukare. Tänk skotska höglandet (miljön) med klaner och borgar på bergssluttningar. Uthuggna trappsteg i berget och särskilda stigfinnare som visar vägarna. Tänk The Earie i Song of Ice And Fire.
*Klanerna lever i viss harmoni med varandra vissa i fejd . Kanske kan enas mot ett yttre hot. (ättlingar till klavyker? Högmän?) Ett stolt traditionsbundet folk. Vakna och med goda fysiska egenskaper.
* Dimmornas dal. Ett väsen som lever i dimman och jagar sina villebråd i skydd av den. Vandrare gör bäst i att följa de utmärkta stigarna och söka skydd i de särskilt uppförda stentorn som finns med jämna mellanrum efter vägen när mörkret faller.
* Jätte Bergsörnar som vakar och har sina nästen på de högsta bergstopparna. Inte ovanligt att de rövar bort någon människa då och då.
Gillar! Och detta…Regil skrev:Jordäpplen, gulrot, majrova, kålrot, palsternacka, morötter, rotselleri, svartrötter. Jag tror att det kan funka! Terassodlingar och/eller steniga jordlotter som omgärdas av låga gärdesgårdar i sten (alla uppbrutna ur marken). Lite sädesfält i de mest bördiga dalgångarna? Mycket hedland med boskap (ullhåriga kor, får).Mikael skrev:Vad sägs om massa olika potäter istället för majs. Terassodladpotatis (lite mix av Irland och Anderna).
Och detta är riktigt bra!Jag tänker mig lite Patagonien... En rolig grej fö är att Magellan döpte Patagonien efter ett jättefolk som han trodde levde där. Kunde vara en (virrig och lös) koppling till tolgulder....
Några patagonien-tolguld-inspirerade namnförslag på området: Pataxa, Argonien, Altarang, Told, Egirma, Ymrals...??? Eller helt enkelt Höglanden eller Långlanden
http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Cuer ... %C3%A9.jpg
Regil skrev:Nu fick jag lust att slopa den helt otillgängliga kusten. Istället för att förklara varför området inte satt spår i historien kan vi väl skriva in det i historien? Den höga kusten behöver inte slopas, men kan vara mer varierande, med branta vikar där piraterna gömmer sig för trakoriska flottans räder.
Staden ovanpå klippan kan ändå leva kvar. klippstäder överhuvudtaget är ju bra...
Klomelliens nivå låter bra.vije skrev:I bergsområdet kring Uashas klippa har albadorer använts till flytransport sedan urminnes tider...Den urtida albadortransporten var en sk "flygpåse" där två till fyra tränade albadorer spändes för en liten kokongakting säle i vilken en (inte alltför stor) man kunde få plats. Sälen hängde sedan mellan de flygande albadorerna och på detta sätt kunde man röra sig långa sträckor. Det krävde dock att man startade på ett högre ställe än ens destination, eftersom albadorernas lyftförmåga är begränsad, och därtill var både styrförmågan otillräcklig från den otympliga påsen och väderkänsligheten stor.
Flygpåsen används ännu i området.
Dylerna är ursprungsbefolkningen i Drylo (Magillre! Och Klomellien och Drylo antar jag då).Regil skrev:Vilka? (Jag är helt nollad vad gäller dylerna)
Sedan - har vi inte Ziggurater etc även på Mereld? Har för mig att Brior har gett en spoiler om det. Dewt borde i sådant fall vävas ihop.
Sedan är jag lite orolöig över att det blir för abrúbt övergång mellan Magilre och Drylo. Vi riskerar att få en klassaisk ÄS situation med två närliggande länder som är helt olika...
Vad tycker folk om de två förslagen som ligger om geografi - tempererad regnskog vs skotskt högland?
Håller med om att man inte får glömma de omkringliggande influenserna och dess historia. Området var del av Imperiet under många hundra år det har säkert lämnat spår. Efter 3K blev Jorduashur en maktfaktor som tog sig kolonier längs Västerhavet och plundrade, vilket nådde sin höjdpunkt ca 100 eO.
Klavykerna som vi redan talat om.
Ransarder, Mirel, Magillre och Klomellien. Bergskedjan mellan Magilre, Klomellien och Drylo har jag för mig utgör en formidabel barriär enligt källorna (även om den på kartor ser ut att vara lägre än övriga kända bergskedjor).
En viktig fråga som ändå måste lösas är varför området inte ockuperats, men (som sagts tidigare) kan vi ju i det Ereb vi nu skriver utöka historien för alla länder så länge det inte krockar med källorna. Mer men inte motstridigt alltså. Så området kan alltså även av andra än imperiet och klavykerna ha fått utstå invasioner samt invaderat grannarna också?
Området är stort och det finns nog plats för både skotskt högland och tempererad regnskog.
Man kan ju fråga sig hur långt det klavykiska riket sträckte sig. Om vi nu inför "Drylo" som fd koloni tycker jag vi kunde ta med det yttersta fingret från Ljusna också.
Kanske Klavykien sträckte sig ända till Staden O eller rentav upp till Kalklanden? Hmm...
Har fö Brior nån tanke ang. det här?
Att området "bara" är ockuperat en gång under känd historia (klavykerna då) tycker jag inte gör nåt. Det är ju fråga om ett enormt område, kuperat och oländigt bergigt (oberoende hur nu kusten råkar se ut).
Håller med Mikaels gillanden ovan, fast jag kunde nog tänka mig högt stående kultur här och där.
Civilisationen är splittrad, småskalig och gles visst, men kanske inte helt barbarisk?
Och visst är det ett så stort område att det rymmer både högland, regnskogar, örnar och albadorer.
Jag kunde tänka mig ett kejsarsäte i ravinstaden Patax? Byggt efter modell från det klavykiska fästet Altarang vid Uashas heliga monolitklippa.
Kanske Patax ursprungligen var en tolguldisk stad, så byggnader, dörrar mm är allt av väldiga proportioner? De få tolgulder som ännu återstår har dragit sig högre upp i kolonnbergen till små avlägsna byar.
Eller yrar jag bara med tolgulderna?
Kanske Klavykien sträckte sig ända till Staden O eller rentav upp till Kalklanden? Hmm...
Har fö Brior nån tanke ang. det här?
Att området "bara" är ockuperat en gång under känd historia (klavykerna då) tycker jag inte gör nåt. Det är ju fråga om ett enormt område, kuperat och oländigt bergigt (oberoende hur nu kusten råkar se ut).
Håller med Mikaels gillanden ovan, fast jag kunde nog tänka mig högt stående kultur här och där.
Civilisationen är splittrad, småskalig och gles visst, men kanske inte helt barbarisk?
Och visst är det ett så stort område att det rymmer både högland, regnskogar, örnar och albadorer.
Jag kunde tänka mig ett kejsarsäte i ravinstaden Patax? Byggt efter modell från det klavykiska fästet Altarang vid Uashas heliga monolitklippa.
Kanske Patax ursprungligen var en tolguldisk stad, så byggnader, dörrar mm är allt av väldiga proportioner? De få tolgulder som ännu återstår har dragit sig högre upp i kolonnbergen till små avlägsna byar.
Eller yrar jag bara med tolgulderna?
Ja. De har nämligen cellskräck och kan inte vistas inomhusvije skrev: Jag kunde tänka mig ett kejsarsäte i ravinstaden Patax? Byggt efter modell från det klavykiska fästet Altarang vid Uashas heliga monolitklippa.
Kanske Patax ursprungligen var en tolguldisk stad, så byggnader, dörrar mm är allt av väldiga proportioner? De få tolgulder som ännu återstår har dragit sig högre upp i kolonnbergen till små avlägsna byar.
Eller yrar jag bara med tolgulderna?
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Annars så gillar jag dina tankar. Vad säger fö att Magilre på senare tid inte har gjort inbrytningar? Om inte annat för att hindra bergsfurstar (börjar låta som fantomen nu...) att göra räder ner på slättlandet. man kan har erövrat några närliggande bergsområden för att skapa en buffertzon.
Sedan, angånde klippstäder. Visst kan det var så, åtminstone i de västra regnskogsbetäckta delarna, att terrasodling på bergen är bästa platsen för matproduktion. I dalarna är det för fuktigt med svårgenomtränglig regnskog. Därigenom har bergssidorna kommit att bli den bästa platsen för bosättningar.
Har funderat lite kring "statsskicket".
Tycker att en väldigt primitiv feodalism med tydliga drag av maffiavälde skulle vara passande.
Den centralmakt som finns ligger hos olika konkurrerande ätter. Dessa försöker i allmänhet att dra sina stamtavlor tillbaka till klavykiska ädlingar och kallar sig emellanåt för prinsar, baroner, furstar, markiser och likande. Titlarna är dock endast utanpåverk. Det finns ingen ordentlig ordning, makten går inte på något sett per automatik över från far till son, även om en stark son ser till att ta över och behålla makten. Även inom ätterna kan konflikter förkomma och en ätt kan störtas av en annan i samma område. Inom det område som ätten kontrollerar får alla svära trohet till ättens ledare. Detta gäller såväl andra ätters ledare som traktens bönder och hantverkare. I gengäld så svär fursten (använder den termen fortsättningsvis) att beskydda alla sina undersåtar. Systemet har en tydlig ömsesidighet, den furste som inte lever upp till sina åtaganden kan räkna med att folket flyr, detta är inte svårt då det finns gott om berg att bege sig till. Man betalar i allmänhet inte skatt, men ger tributer till fursten. Skattetrycket är inte högt om man jämför med mer organiserade länder, även om vissa furstar ibland reser runt i sitt rike och samlar in tvångstributer när skattkistan tryter. Dessa kan vara riktigt höga, men innebär alltid en risk. Alla furstar lever ständigt med två hot:
1) Att bli störtade av en underlydande ätt eller en uppretad befolkning.
2) Att bli erövrad av en av sina grannfurstar.
Furstarna svär också trohetseder sinsemellan, som man gärna bryter om chansen uppstår.
Den furste som lyckas erövra någon av sina grannar förväntas vara generös mot sin släkt, sina vassaler och sitt folk. Efter en erövring delas rikedomarna upp och alla segrarna får en del av kakan. Den furste som lyckas väl med sina krig kan snart vinna många anhängare, men dessa kommer bara vara lojala så länge som krigslyckan är med och det finns hopp om byten att få. När krigslyckan vänder kan en imponerande här smälta samman på några veckor.
Kejsaren har kommit att bygga en starkt maktbas runt omkring Patax där han har stor kontroll. Sedan har han fått många furstar att svära honom trohet, men fortfarande finns detr många som öppet opponerar sig mot honom, eller bara ignorerar kejsarmakten fullständigt. Sedan så har vi ju de furstar som samarbetar med främmande makt som Magilre, Trakorien eller Ransard också.
Runt om bland bergen finns en del spirande små furstendömen, på vissa ställen (som runt Patax) börjar det att påminna om riktiga statsbildningar. Rikedomen som samlas i dessa områden tenderar dock att dra till sig giriga ögon...
Tänkte om man gör en politisk karta att markera området kring Patax som kärnområde, sedan några lydfurstar i närheten. Runt om spridda skurar av allierad till kejsarmakten. Vid Magilre några områden av magilliska lydfurstar, längs kusten furstar alierade med Ransard och Trakorien. Sedan några autonoma furstar som är i opposttion till kejsaren. Och så till stor del, nästan övervägande, områden som inte definieras politikt. De kan vara öde, men de flesta lyder under en småfurste som inte känner sig tvungen att buga sig för yttre makter.
Tycker att en väldigt primitiv feodalism med tydliga drag av maffiavälde skulle vara passande.
Den centralmakt som finns ligger hos olika konkurrerande ätter. Dessa försöker i allmänhet att dra sina stamtavlor tillbaka till klavykiska ädlingar och kallar sig emellanåt för prinsar, baroner, furstar, markiser och likande. Titlarna är dock endast utanpåverk. Det finns ingen ordentlig ordning, makten går inte på något sett per automatik över från far till son, även om en stark son ser till att ta över och behålla makten. Även inom ätterna kan konflikter förkomma och en ätt kan störtas av en annan i samma område. Inom det område som ätten kontrollerar får alla svära trohet till ättens ledare. Detta gäller såväl andra ätters ledare som traktens bönder och hantverkare. I gengäld så svär fursten (använder den termen fortsättningsvis) att beskydda alla sina undersåtar. Systemet har en tydlig ömsesidighet, den furste som inte lever upp till sina åtaganden kan räkna med att folket flyr, detta är inte svårt då det finns gott om berg att bege sig till. Man betalar i allmänhet inte skatt, men ger tributer till fursten. Skattetrycket är inte högt om man jämför med mer organiserade länder, även om vissa furstar ibland reser runt i sitt rike och samlar in tvångstributer när skattkistan tryter. Dessa kan vara riktigt höga, men innebär alltid en risk. Alla furstar lever ständigt med två hot:
1) Att bli störtade av en underlydande ätt eller en uppretad befolkning.
2) Att bli erövrad av en av sina grannfurstar.
Furstarna svär också trohetseder sinsemellan, som man gärna bryter om chansen uppstår.
Den furste som lyckas erövra någon av sina grannar förväntas vara generös mot sin släkt, sina vassaler och sitt folk. Efter en erövring delas rikedomarna upp och alla segrarna får en del av kakan. Den furste som lyckas väl med sina krig kan snart vinna många anhängare, men dessa kommer bara vara lojala så länge som krigslyckan är med och det finns hopp om byten att få. När krigslyckan vänder kan en imponerande här smälta samman på några veckor.
Kejsaren har kommit att bygga en starkt maktbas runt omkring Patax där han har stor kontroll. Sedan har han fått många furstar att svära honom trohet, men fortfarande finns detr många som öppet opponerar sig mot honom, eller bara ignorerar kejsarmakten fullständigt. Sedan så har vi ju de furstar som samarbetar med främmande makt som Magilre, Trakorien eller Ransard också.
Runt om bland bergen finns en del spirande små furstendömen, på vissa ställen (som runt Patax) börjar det att påminna om riktiga statsbildningar. Rikedomen som samlas i dessa områden tenderar dock att dra till sig giriga ögon...
Tänkte om man gör en politisk karta att markera området kring Patax som kärnområde, sedan några lydfurstar i närheten. Runt om spridda skurar av allierad till kejsarmakten. Vid Magilre några områden av magilliska lydfurstar, längs kusten furstar alierade med Ransard och Trakorien. Sedan några autonoma furstar som är i opposttion till kejsaren. Och så till stor del, nästan övervägande, områden som inte definieras politikt. De kan vara öde, men de flesta lyder under en småfurste som inte känner sig tvungen att buga sig för yttre makter.
-
- Admin
- Inlägg: 9062
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Börjar växa fram en rett enhetlig bild här nu och då kanske dags att upprätta en egen tråd för denna tolkning?
Klavykien - vit fläck Drylo
Om inte hela tanken med den nyskapade kategorien skal spåra ut med en gång vore det bra om de relevanta inläggen flyttas till en sådan tråd och utvecklingen fortsätta där. Senare diskussioner i denna tråd kan så ge upphov till nya tolkningar av Vit fläck Drylo.
För så var tanken!![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Klavykien - vit fläck Drylo
![Confused :?](./images/smilies/icon_confused.gif)
Om inte hela tanken med den nyskapade kategorien skal spåra ut med en gång vore det bra om de relevanta inläggen flyttas till en sådan tråd och utvecklingen fortsätta där. Senare diskussioner i denna tråd kan så ge upphov till nya tolkningar av Vit fläck Drylo.
För så var tanken!
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Jaha. Så om man jobbar fram något ordentligt så kan man inte korsreferera från övriga länder, utan får skriva in alla gemensam historia i Drylos historia...birkebeineren skrev:Börjar växa fram en rett enhetlig bild här nu och då kanske dags att upprätta en egen tråd för denna tolkning?
Klavykien - vit fläck Drylo![]()
Om inte hela tanken med den nyskapade kategorien skal spåra ut med en gång vore det bra om de relevanta inläggen flyttas till en sådan tråd och utvecklingen fortsätta där. Senare diskussioner i denna tråd kan så ge upphov till nya tolkningar av Vit fläck Drylo.
För så var tanken!
![Sad :(](./images/smilies/icon_sad.gif)
Jag hade aldrig riktigt fatta det. (jag röstade nog på en annan linje, men det är ju iofs inte relevant).