Thelgul
Thelgul
Sammanställning av de fakta jag har kunnat hitta om Thelgul:
•Under senare delen av bronsåldern hämtades slavar från området av efarier. EA.K. s.3
•Thelgul är en präststat vars folk dyrkar himmelska kroppar. EA.K s. 12
•Nivralerna och Thelgul är arvsfiender men drabbar sällan samman i större krig, de är nämligen beroende av varandra för god handel. EA.K s. 12
•Thelgul har karavanhandel med Solunas inre. EA.K s. 12
•Thelgulernas huvudsakliga sysselsättningar i Krilloan är: Köpmän, slavar och hantverkare. K.K. s. 2
•Prästerskapet som styr Thelgul kallas Zahin Yahal. Deras tempel i Krilloan, Baharmin-templet, är ett av stadens mest praktfulla. K.K. s. 17
•Den milda opiaten rhas importeras till Krilloan från Thelgul. K.K. s. 24
•Gêrdonia och Theon är städer i Thelgul. K.K. s. 25
•I Theon har ”Transportörernas gille” ett kontor. K.K s.26
•Thelgulerna är utpräglat mörkhyade, har mörkbruna ögon och kortare medellängd än folken i Ereb. De går p.g.a. det varma och fuktiga klimatet ofta lättklädda. K.K. s. 27
•Shaza Sahivann, en av Ordo Magicas grundare torde vara thelgulier. (Thelguliska är listat först efter krilloanska bland språken han talar.) K.K. s. 33
•Hazrab El-Mahzud sägs komma från Thelgul. Hans namn låter dock snarast efariskt. (Kanske talas en efarisk dialekt i norra Thelgul?) K.K. s.39
•Baharmintemplet har en säregen arkitektur, bl.a. i form av tre päronformade takkupoler. Det har utsökta fresker och betagande glasmosaikfönster. Det ryktas att de kalligrafiska mönstren (antagligen på freskerna) och mosaikerna ger Zahin Yahals prästerskap makt över Thelguls folk, varför de studeras av symbolister från hela världen. K.K. s.68 (en längre beskrivning av templets arkitektur finns på s. 69)
•Thelgul har stora intäkter via handel med Solunas inre. K.K s.89
EA.K.=Ereb Altor, Kampanjboken
K.K.=Krilloan, Kampanjboken
•Under senare delen av bronsåldern hämtades slavar från området av efarier. EA.K. s.3
•Thelgul är en präststat vars folk dyrkar himmelska kroppar. EA.K s. 12
•Nivralerna och Thelgul är arvsfiender men drabbar sällan samman i större krig, de är nämligen beroende av varandra för god handel. EA.K s. 12
•Thelgul har karavanhandel med Solunas inre. EA.K s. 12
•Thelgulernas huvudsakliga sysselsättningar i Krilloan är: Köpmän, slavar och hantverkare. K.K. s. 2
•Prästerskapet som styr Thelgul kallas Zahin Yahal. Deras tempel i Krilloan, Baharmin-templet, är ett av stadens mest praktfulla. K.K. s. 17
•Den milda opiaten rhas importeras till Krilloan från Thelgul. K.K. s. 24
•Gêrdonia och Theon är städer i Thelgul. K.K. s. 25
•I Theon har ”Transportörernas gille” ett kontor. K.K s.26
•Thelgulerna är utpräglat mörkhyade, har mörkbruna ögon och kortare medellängd än folken i Ereb. De går p.g.a. det varma och fuktiga klimatet ofta lättklädda. K.K. s. 27
•Shaza Sahivann, en av Ordo Magicas grundare torde vara thelgulier. (Thelguliska är listat först efter krilloanska bland språken han talar.) K.K. s. 33
•Hazrab El-Mahzud sägs komma från Thelgul. Hans namn låter dock snarast efariskt. (Kanske talas en efarisk dialekt i norra Thelgul?) K.K. s.39
•Baharmintemplet har en säregen arkitektur, bl.a. i form av tre päronformade takkupoler. Det har utsökta fresker och betagande glasmosaikfönster. Det ryktas att de kalligrafiska mönstren (antagligen på freskerna) och mosaikerna ger Zahin Yahals prästerskap makt över Thelguls folk, varför de studeras av symbolister från hela världen. K.K. s.68 (en längre beskrivning av templets arkitektur finns på s. 69)
•Thelgul har stora intäkter via handel med Solunas inre. K.K s.89
EA.K.=Ereb Altor, Kampanjboken
K.K.=Krilloan, Kampanjboken
Har väl inte så mycket att tillföra din sammanställning men lite kommentarer:
![Razz :P](./images/smilies/icon_razz.gif)
Kan det inte vara så att han tillhör en efarisk minoritet i Thelgul. Tänker mig att gränsen mellan rikena inte skiljer folken helt åt utan att det kan leva thelguler i Efaro och efarier i Thelgul.Hazrab El-Mahzud sägs komma från Thelgul. Hans namn låter dock snarast efariskt. (Kanske talas en efarisk dialekt i norra Thelgul?)
Om Shaza Sahivann kan man i K.K. s. 89 att han är en krunsk elementarmagiker, men då tycker man att han borde kunna tala Krunska, vilket han ju inte kan. Så jag lutar åt att det blivit fel och att han precis som du skriver är Thelgulier. Det nämns ju även att han är från Soluna, vilket talar för Thelgul. Eller så är han krunier efterallt, det var ju ändå runt golwynda som elementarmagin utvecklades, men så gammal kanske han ändå inte är...Shaza Sahivann, en av Ordo Magicas grundare torde vara thelgulier. (Thelguliska är listat först efter krilloanska bland språken han talar.)
![Razz :P](./images/smilies/icon_razz.gif)
Nej så överdrivet gammal kan han ju inte vara....Bergdahl skrev:Om Shaza Sahivann kan man i K.K. s. 89 att han är en krunsk elementarmagiker, men då tycker man att han borde kunna tala Krunska, vilket han ju inte kan. Så jag lutar åt att det blivit fel och att han precis som du skriver är Thelgulier. Det nämns ju även att han är från Soluna, vilket talar för Thelgul. Eller så är han krunier efterallt, det var ju ändå runt golwynda som elementarmagin utvecklades, men så gammal kanske han ändå inte är...
Som du skriver finns det två fakta som tyder på att han är thelgulier, så jag tycker att den krunska kopplingen helt enkelt skrotas... (Då får vi ju dessutom ett thelguliskt namn att lägga till en framtida namnlista...)
Re: Thelgul
Spännande religion, innebär det att Thelguler är ovanligt vältränade?Adragoor skrev: •Thelgul är en präststat vars folk dyrkar himmelska kroppar. EA.K s. 12
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
En thelgulsk skapelseberättelse:
I begynnelsen fanns bara lera. Ayus (solen) som också kallas Lûgaz en-Idav (dagens härskare), skapade jorden genom att bränna den med sin eld. Senare utgjöt Marmûna, mångudinnornas moder, sina tårar över den livlösa jorden och haven och sjöarna skapades. Tårarna gav också näring åt frön från vilka alla växter och djur växte upp.
Mûna, en av Ayus och Marmûnas 9 döttrar önskade sig fler varelser att leka med och skapade varelser av trä att bebo skogarna och varelser av sten att bebo bergen. Hon glömde dock att ge dem en själ.
En natt anlände Shahokha, den mörka gudinnan från bortom stjärnorna. Shahokha spridde sitt mörka ljus över jorden och förargade Marmûna. Det blev ett krig i himlen mellan Marmûna och Shahokha. Shahokha dödade Marmûna som störtade ner på jorden, men blev bortjagad av de 7 andra mångudinnorna, Vihash, Lôrdazia, Ghasa, Ghisha, Kheva, Dulhûgia och Zêya. Men den nionde, Akhâni, vredgades så mycket av moderns död att hon blev rödfärgad och flydde bort i det yttre mörkret. Hon bär därefter namnet Rûyoh (den rasande) och återkommer fortfarande till jorden med jämna mellanrum då hon genom sin odödliga ilska skapar kaos, katastrofer och kataklysmer.
Genom att Marmûna störtade till jorden skapades de intelligenta varelserna av trävarelserna och stenvarelserna genom att hon sådde själsgnistor i dem. Trämänniskorna blev alver, människor och svartfolk beroende av vilket träslag de var tillverkade av. Stenvarelserna som levde djupt nere i underjorden blev till dvärgar.
I begynnelsen fanns bara lera. Ayus (solen) som också kallas Lûgaz en-Idav (dagens härskare), skapade jorden genom att bränna den med sin eld. Senare utgjöt Marmûna, mångudinnornas moder, sina tårar över den livlösa jorden och haven och sjöarna skapades. Tårarna gav också näring åt frön från vilka alla växter och djur växte upp.
Mûna, en av Ayus och Marmûnas 9 döttrar önskade sig fler varelser att leka med och skapade varelser av trä att bebo skogarna och varelser av sten att bebo bergen. Hon glömde dock att ge dem en själ.
En natt anlände Shahokha, den mörka gudinnan från bortom stjärnorna. Shahokha spridde sitt mörka ljus över jorden och förargade Marmûna. Det blev ett krig i himlen mellan Marmûna och Shahokha. Shahokha dödade Marmûna som störtade ner på jorden, men blev bortjagad av de 7 andra mångudinnorna, Vihash, Lôrdazia, Ghasa, Ghisha, Kheva, Dulhûgia och Zêya. Men den nionde, Akhâni, vredgades så mycket av moderns död att hon blev rödfärgad och flydde bort i det yttre mörkret. Hon bär därefter namnet Rûyoh (den rasande) och återkommer fortfarande till jorden med jämna mellanrum då hon genom sin odödliga ilska skapar kaos, katastrofer och kataklysmer.
Genom att Marmûna störtade till jorden skapades de intelligenta varelserna av trävarelserna och stenvarelserna genom att hon sådde själsgnistor i dem. Trämänniskorna blev alver, människor och svartfolk beroende av vilket träslag de var tillverkade av. Stenvarelserna som levde djupt nere i underjorden blev till dvärgar.
-
- Admin
- Inlägg: 9056
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Tack för berömmet!
Jag börjar alltmer tända på Thelgul... Stjärnskådare med märkliga huvudbonader och tempelarkitektur i stil med Angkor Vat, fast i elfenben, guld, jade och marmor känns rätt tufft...
Jag börjar alltmer tända på Thelgul... Stjärnskådare med märkliga huvudbonader och tempelarkitektur i stil med Angkor Vat, fast i elfenben, guld, jade och marmor känns rätt tufft...
Thelgulsk tideräkning
Enligt thelgulerna själva kan världens historia delas in i cykler, yâlann, om 10620 år, rûn, efter i vilken av de himmelska zonerna, ala-kha en-nanoth, solen befinner sig i på årets kortaste dag. Dessa cykler delas vidare in i 36 åldrar, ann, om 295 år. När man i Thelgul anger årtal, anger man först vilken ålder det rör sig om och sedan årtalet. 610 e.O. uttrycks exempelvis en-halimann rûn 21.
Månaderna börjar vid varje fullmåne när mångudinnan Mûna visar sitt ansikte och är i Thelgul precis som annorstädes tolv till antalet. Deras namn är i tur och ordning: Ahûn, Gûh, Phahav, Ahakh, Anêbir, Izanaz, Labûn, Phazath, Nogod, Noub, Anan och Yiaz. Deras namn kommer av de tolv stjärnorna i stjärnbilden Aphôlan Halay, vilken i Ereb går under namnet Charcheloch.
Året börjar vid vintersolståndet. Från början handlar det om mitten av torrperioden. Det var inte förrän en-yiâmann rûn 152 (151 e.O.) som den berömde astrologen Sahi En-âvas med hjälp av komplicerade beräkningar lyckades komma fram till exakt vilken som var årets kortaste dag. Nära Altors ekvator är det nämligen knappt någon skillnad på längden på dagen mellan sommar och vinter. Man var då tvungna att flytta fram nyårsfirandet 3 dagar, till kalendermakarnas stora förtret.
Astrologerna hävdar att när en ålder tar slut eller går mot sitt slut sker stora omvälvningar eller en viktig händelse någonstans i världen. Dessa viktiga händelser verkar dock oftast beröra Thelguls egen historia och av den anledningen ignoreras oftast den thelgulska astrologin av utländska astrologer. Den enda större händelse som anges som belägg för den thelgulska astrologins betydelse för omvärlden är att slutet av åldern Shûkhann 1 f.O. verkar förebåda Odos födelse.
Att världsomspännande kaos utbryter när en cykel övergår i en annan verkar dock stämma. I Thelgul daterar man början av den första konfluxen till 9734 f.O., något som mycket väl kan stämma, och vissa astrologer som gjort sig bekanta med det thelgulska systemet bävar inför året 884 e.O. som i värsta fall skulle kunna innebära att världen går under.
De thelgulska åldrarna:
Nanêghann 9734-9439 f.O.
Hôphann 9439-9144 f.O
De två första åldrarna kallas också för uppvaknandets tid, eftersom de intelligenta varelserna vaknade upp då.
Sivathann 9144-8849 f.O.
Ronunann 8849-8554 f.O.
Sathadann 8554-8259 f.O.
Danomann 8259-7964 f.O.
Thaluzann 7964-7669 f.O.
Hôzazann 7669-7374 f.O.
Rôgôphann 7374-7079 f.O.
Êmighann 7079-6784 f.O.
Samayann 6784-6489 f.O.
Yêhêphann 6489-6194 f.O.
De tio följande åldrarna kallas för vandringens tid. Under denna period vandrade thelgulerna runt i världen innan de slutligen bosatte sig i djungeln i västra Soluna.
Thôyann 6194-5899 f.O.
Zoldilann 5899-5604 f.O.
Arayann 5604-5319 f.O.
Ayêzann 5309-5014 f.O.
Doushann 5014-4719 f.O.
Bahathann 4719-4424 f.O.
Boghurann 4424-4129 f.O.
Hôphahann 4129-3834 f.O.
Holann 3834-3539 f.O.
Nusihann 3539-3244 f.O.
Thaluzann 3244-2949 f.O.
Zoldilann 2949-2654 f.O.
Dessa tolv åldrar kallas för gudarikets tid emedan Thelgul under denna period påstås ha regerats av gudar, en i varje ålder. Det finns inga belägg för att detta är sant även om det långt inne i djungeln finns ett område med märkliga stenformationer som av thelgulerna påstås vara resterna av Kharazêl, gudarnas glömda stad.
Uzazann 2654-2359 f.O.
Razann 2359-2064 f.O.
Zozann 2064-1769 f.O.
Khazann 1769-1474 f.O.
Bêrann 1474-1179 f.O.
Vûthann 1179-884 f.O.
Gharann 884-589 f.O.
Rashann 589-294 f.O.
Dessa åtta åldrar kallas för slaveriets tid eftersom Thelgulerna under denna tid sägs ha blivit förslavade av främmande folk.
Shûkhann 294-1 f.O.
Yiâmann 1 f.O.- 294 e.O.
Konungatiden. Under denna period styrdes Thelgul av enväldiga konungar.
Thanann 294-589 e.O.
Halimann 589-884 e.O.
Stjärnornas tidsålder. Sedan 294 e.O. har Thelgul styrts av
Zahin Yahal-präster.
Enligt thelgulerna själva kan världens historia delas in i cykler, yâlann, om 10620 år, rûn, efter i vilken av de himmelska zonerna, ala-kha en-nanoth, solen befinner sig i på årets kortaste dag. Dessa cykler delas vidare in i 36 åldrar, ann, om 295 år. När man i Thelgul anger årtal, anger man först vilken ålder det rör sig om och sedan årtalet. 610 e.O. uttrycks exempelvis en-halimann rûn 21.
Månaderna börjar vid varje fullmåne när mångudinnan Mûna visar sitt ansikte och är i Thelgul precis som annorstädes tolv till antalet. Deras namn är i tur och ordning: Ahûn, Gûh, Phahav, Ahakh, Anêbir, Izanaz, Labûn, Phazath, Nogod, Noub, Anan och Yiaz. Deras namn kommer av de tolv stjärnorna i stjärnbilden Aphôlan Halay, vilken i Ereb går under namnet Charcheloch.
Året börjar vid vintersolståndet. Från början handlar det om mitten av torrperioden. Det var inte förrän en-yiâmann rûn 152 (151 e.O.) som den berömde astrologen Sahi En-âvas med hjälp av komplicerade beräkningar lyckades komma fram till exakt vilken som var årets kortaste dag. Nära Altors ekvator är det nämligen knappt någon skillnad på längden på dagen mellan sommar och vinter. Man var då tvungna att flytta fram nyårsfirandet 3 dagar, till kalendermakarnas stora förtret.
Astrologerna hävdar att när en ålder tar slut eller går mot sitt slut sker stora omvälvningar eller en viktig händelse någonstans i världen. Dessa viktiga händelser verkar dock oftast beröra Thelguls egen historia och av den anledningen ignoreras oftast den thelgulska astrologin av utländska astrologer. Den enda större händelse som anges som belägg för den thelgulska astrologins betydelse för omvärlden är att slutet av åldern Shûkhann 1 f.O. verkar förebåda Odos födelse.
Att världsomspännande kaos utbryter när en cykel övergår i en annan verkar dock stämma. I Thelgul daterar man början av den första konfluxen till 9734 f.O., något som mycket väl kan stämma, och vissa astrologer som gjort sig bekanta med det thelgulska systemet bävar inför året 884 e.O. som i värsta fall skulle kunna innebära att världen går under.
De thelgulska åldrarna:
Nanêghann 9734-9439 f.O.
Hôphann 9439-9144 f.O
De två första åldrarna kallas också för uppvaknandets tid, eftersom de intelligenta varelserna vaknade upp då.
Sivathann 9144-8849 f.O.
Ronunann 8849-8554 f.O.
Sathadann 8554-8259 f.O.
Danomann 8259-7964 f.O.
Thaluzann 7964-7669 f.O.
Hôzazann 7669-7374 f.O.
Rôgôphann 7374-7079 f.O.
Êmighann 7079-6784 f.O.
Samayann 6784-6489 f.O.
Yêhêphann 6489-6194 f.O.
De tio följande åldrarna kallas för vandringens tid. Under denna period vandrade thelgulerna runt i världen innan de slutligen bosatte sig i djungeln i västra Soluna.
Thôyann 6194-5899 f.O.
Zoldilann 5899-5604 f.O.
Arayann 5604-5319 f.O.
Ayêzann 5309-5014 f.O.
Doushann 5014-4719 f.O.
Bahathann 4719-4424 f.O.
Boghurann 4424-4129 f.O.
Hôphahann 4129-3834 f.O.
Holann 3834-3539 f.O.
Nusihann 3539-3244 f.O.
Thaluzann 3244-2949 f.O.
Zoldilann 2949-2654 f.O.
Dessa tolv åldrar kallas för gudarikets tid emedan Thelgul under denna period påstås ha regerats av gudar, en i varje ålder. Det finns inga belägg för att detta är sant även om det långt inne i djungeln finns ett område med märkliga stenformationer som av thelgulerna påstås vara resterna av Kharazêl, gudarnas glömda stad.
Uzazann 2654-2359 f.O.
Razann 2359-2064 f.O.
Zozann 2064-1769 f.O.
Khazann 1769-1474 f.O.
Bêrann 1474-1179 f.O.
Vûthann 1179-884 f.O.
Gharann 884-589 f.O.
Rashann 589-294 f.O.
Dessa åtta åldrar kallas för slaveriets tid eftersom Thelgulerna under denna tid sägs ha blivit förslavade av främmande folk.
Shûkhann 294-1 f.O.
Yiâmann 1 f.O.- 294 e.O.
Konungatiden. Under denna period styrdes Thelgul av enväldiga konungar.
Thanann 294-589 e.O.
Halimann 589-884 e.O.
Stjärnornas tidsålder. Sedan 294 e.O. har Thelgul styrts av
Zahin Yahal-präster.
Senast redigerad av Adragoor den 2007-09-25 23:02, redigerad totalt 1 gånger.
-
- Admin
- Inlägg: 9056
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Interessant...Adragoor skrev:Thelgulsk tideräkning
Enligt thelgulerna...
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Thelgulerna har alltså en solkalender, där de räknar årets början från vintersolståndet ("vinter" är formodligen inte rätt ord, men dock..).
Hur ställer de sig till månen, Lahunia, och månadsbegreppet?
...och kanske (jag sa kanske) en datering av den Första Konfluxen!!
Givetvis räknar thelgulerna också med månen, som enligt dem är en gudinna vid namn Mûna (se skapelseberättelsen ovan). Mûna är främst viktig i egenskap av nattens härskarinna samt inom astrologin. Man räknar dock med att en ny månad börjar varje gång Mûna visar sitt ansikte vid fullmåne.
Året börjar precis som du säger vid vintersolståndet. Egentligen handlar det om mitten av torrperioden. Det var inte förrän en-Yiâmann rûn 152 (151 e.O.) som den berömde astrologen Sahi En-âvas med hjälp av komplicerade beräkningar lyckades komma fram till exakt vilken årets kortaste dag var. (Nära ekvatorn är det knappt någon skillnad på längden på dagen mellan sommar och vinter.) Man var då också tvungna att flytta fram nyårsfirandet 3 dagar...
Året börjar precis som du säger vid vintersolståndet. Egentligen handlar det om mitten av torrperioden. Det var inte förrän en-Yiâmann rûn 152 (151 e.O.) som den berömde astrologen Sahi En-âvas med hjälp av komplicerade beräkningar lyckades komma fram till exakt vilken årets kortaste dag var. (Nära ekvatorn är det knappt någon skillnad på längden på dagen mellan sommar och vinter.) Man var då också tvungna att flytta fram nyårsfirandet 3 dagar...